Denmark/Da:Power networks
Kortlægningen af den danske strøminfastruktur har været igang gennem mange år og med flere bidragsydere. Denne side giver et overblik over al form for dansk strøminfrastruktur, samt adgang til mere specifikke sider omkring mapping detaljer.
Siden er opdelt i distribution (i denne sammenhæng <= 20 kV), højspænding (> 20 kV) og forsyning af transportmidler (tog, skibe og biler). Derudover findes der mindre netværk til opsamling af strøm fra decentral produktion, f.eks. fra vindmøller med 690 V, men dette er ikke dækket på denne side.
Distribution (<= 20 kV)
Den generelle distribution af elektricitet i Danmark sker på 400 V og disse netværk forsynes typisk fra et net af mellemspænding som ligger i niveauerne 10-20 kV. Tidligere har 6 kV været generelt brugt i Danmark, men det er uklart om nogle af disse niveauer stadigvæk bruges.
400 V nettene er typisk markeret med power=cable_distribution.
I mellemspændingen er stationerne markeret med power=substation og substation=minor_distribution.
Lavspænding
Lavspænding er alt hvad der er under 1000 V. I Danmark leveres lavspændt forsyning ved 400 V over hele landet.
Kortlægning
Objekt | Hovedtags | Beskrivelse | Status |
---|---|---|---|
Kabelskab | power=cable_distribution voltage=400 |
De mest synlige komponenter i 400 V forsyningen er kabelskabe der typisk er opstillet langs offentlig vej.
Kabelskabe kan være en direkte forsyning til slutbrugere eller det kan være såkaldte maskenet, hvor flere kabelskabe indgår i et netværk som har flere indfødningspunkter. |
1912 i OSM pr. 8. december 2023 |
Måler i kabelskab | power=meter man_made=street_cabinet |
Fra kabelskabe sker forsyningen gennem stikledninger som indeholder en måler. For visse forbrugere er måleren placeret i et teknikskab som også er opstillet i gadeniveau. | 62 i OSM pr. 8. december 2023 |
Højspænding (30-400 kV)
Status 11-10-2014
Spænding | Status |
---|---|
400 kV | Dette spændingsniveau er fuldt kortlagt. Vist som orange på kortet. |
132/150 kV | Luftledninger på dette spændingsniveau er fuldt kortlagte. Nogle kabellagte strækninger mangler og for mange kabelstrækninger kendes kun endepunkterne. I disse tilfælde er kablet kortlagt som en ret linie. Vist som mørkeblåt på kortet. |
50/60 kV | Luftledningsnettet på dette spændingsniveau er stort set kortlagt. Kabelnettet er kun i beskeden grad kortlagt. Der sker ofte ændringer i dette net, især kabellægning af eksisterende luftledninger. Vist som lyseblåt på kortet. |
6-20 kV | Dette niveau er for det meste kabellagt. Hvor luftlinier stadig eksisterer er disse kun delvist kortlagte. |
0,4 kV | Lavspændingsniveauet er langt de fleste steder kabellagt. Enkelte steder i landet kan der stadig forekomme luftledninger. |
Kortet viser status af kortlægningen i februar 2012. Det aktuelle kort kan findes her
Baggrund
Det danske højspændingsnet er af historiske og geografiske årsager opdelt i to separate net. Et østligt net (Sjælland, Lolland-Falster), som er koblet til det nordiske elsystem via forbindelser til Sverige og et vestligt net (Jylland, Fyn), som via forbindelser til Tyskland er koblet til det central-europæiske elsystem. Da de to elsystemer ikke kører synkront kan de to danske net ikke kobles sammen direkte med velselstrømsforbindelser. I 2010 blev det for første gang etableret en elektrisk forbindelse i form af et jævnstrømskabel mellem Fyn og Sjælland. Opdelingen i to separate højspændingsnet har medført, at der anvendes forskellige spændingsniveauer i øst og vest som beskrevet herunder.
Spændingsniveauer
Spænding | Foto | Foto | Beskrivelse |
---|---|---|---|
400 kV | ![]() |
![]() |
Højspændingsledninger med denne spænding har en meget høj transportkapacitet og udgør derfor 'rygraden' i det danske elnet. Denne type højspændingsledning kan kendes på, at det anvender meget kraftige master og at isolatorkæderne er meget lange (4-5 meter). Sommetider hænger der også et eller flere systemer på 150 kV eller 132 kV på de samme master. Kun meget få strækninger er kabellagte. |
150 kV (vest) 132 kV (øst) |
![]() |
![]() |
På dette spændingsniveau anvendes normalt større gittermaster . Sommetider bærer masterne både et 150-132 kV system og et 60/50 kV system som her (kan kendes på de kortere isolatorkæder). 132/150 kV nettet bliver i stadigt større omfang kabellagt. 132/150 kV nettet drives ligesom 400 kV nettet af Energinet.dk. |
60 kV (west) 50 kV (east) |
![]() |
![]() |
Dette er det laveste spændingsniveau, hvor gittermaster normalt anvendes. Sommetider anvendes også såkaldte H-master i træ. Nye forbindelser med denne spænding anlægges altid som kabel. |
6 kV 10 kV 15 kV 20 kV |
![]() |
Dette mellemspændingsniveau findes stadigvæk som luftledning i nogle egne i Danmark, men er for det meste kabellagt. 6 kV findes kun i dele af København. | |
400 V | (intet billede) | Lavspændingsnettet er i Danmark stort set kabellagt. |
Andre spændinger:
- I Sønderjylland findes to 220 kV forbindelser til Tyskland. Denne spænding anvendes også på kablet til den nye vindmøllepark ved Anholt.
- Højspændte jævnstrøms (HVDC) forbindelser: Der findes jævnstrømsforbindelser til Sverige (Konti-Skan), Norge (Skagerrak), Tyskland (Kon-Tek) og mellem Fyn og Sjælland (Storebælt). Spændingen på disse forbindelser er på 250-400 kV.
Kortlægning
Master og linier på 50 kV eller mere kan relativt let ses på både Bings og Geodatastyrelsens luftfoto. For at fastlægge detaljer som spænding, antal faseledere og ledertype er det ofte nødvendigt med et fysisk besøg til en del af linien. Kabellagte strækninger kan for det meste ikke mappes udfra luftfoto bortset fra heldige situationer, hvor der er friske spor efter gravearbejdet. Hvis man ved at der er et kabel mellem to stationer eller fra en endemast til en station kan det indtegnes som en ret linie, selvom det ikke svarer til den fysiske realitet.
Inden man begynder at kortlægge en luftledning efter luftfoto bør man sikre sig, at ledningen faktisk stadig eksisterer og ikke er blevet demonteret siden luftfotoet blev lavet. Hvis en allerede mappet luftledning bliver demonteret anbefales det IKKE at slette den fra databasen, men at ændre power=line tagget til historic:power=line og fjerne de øvrige tags. Mastetaggene fjernes også. Dernæst bør man tilføje en note=* om, at luftledningen er fjernet og lidt oplysninger om hvad det var (f.eks. spænding, antal systemer). Eventuelt kan også tilføjes tidspunktet for demonteringen med end_date=*. Dette sikrer mod, at andre mappere uforvarende begynder at kortlægge luftledningen igen udfra luftfoto og desuden bevares en historisk information om en hedengangen luftledning.
Kilder
En god kilde til identifikation af linier på 132, 150 og 400 kV niveau er Energinet.dk's netkort 2013. Luftledninger, som kan ses i landskabet, men ikke svarer til dette kort og har medium størrelse gittermaster eller H-master er sandsynligvis 50/60 kV linier.
Hvis man hører til den lidt mere nørdede type, kan man kigge i Anlægsrapporten fra Energinet.dk. Den indeholder oplysninger om afsluttede og igangværende projekter og er en nyttig kilde til at spore ændringer i nettet (f.eks hvad blev der af de master, der stadig kan ses på Bing luftfoto, men ikke længere findes i landskabet).
Anbefalet tagning
Se også power=*.
Objekt | Hovedtag | Egenskaber |
---|---|---|
Luftledning 50 kV eller mere | power=line ![]() |
voltage=spænding F.eks. 400000 eller 132000;50000 for en 132/50 kV kombiledning cables=faseledere F.eks. 3 eller 6. Bemærk at jordtråde øverste på masten ikke skal medregnes. wires=tråde per faseleder Angives som single, double, triple etc. |
Mast til luftledning 50 kV eller mere |
power=tower ![]() |
ref=mastenummer design=udformning F.eks donau eller h-frame. Se power=tower for detaljer tower:type=mastefunktion F.eks. anchor, branch. Se power=tower for detaljer |
Luftledning mindre end 50 kV | power=minor_line ![]() |
voltage=spænding F.eks. 10000 cables=faseledere F.eks. 3 eller 6. |
Mast til luftledning mindre end 50 kV |
power=pole ![]() |
|
Kabel | power=cable ![]() |
voltage=spænding F.eks. 150000 eller 60000 circuits=systemer F.eks. 1 eller 2 (et system består af 3 faser) location=placering F.eks. underground eller underwater |
Transformerstation, Koblingsstation, Overgangsstation |
power=substation ![]() ![]() |
substation=stationstype F.eks. transmission eller minor_distribution. Se substation=* for detaljer voltage=spænding F.eks. 150000;60000 for en 150/60 kV station name=navn F.eks. 60/10 kV Lilleby operator=operatør F.eks. Energinet.dk |
Kraftværk | power=plant ![]() ![]() |
name=navn F.eks. Kyndbyværket operator=operatør F.eks. DONG Energy plant:output:electricity=effekt F.eks. 700 MW. Den samlede effekt af alle generatorer på værket. |
Generatorblok på kraftværk | power=generator ![]() ![]() |
name=navn F.eks. Blok 3 generator:source=brændsel F.eks. coal, gas eller biomass generator:output:electricity=effekt F.eks. 300 MW |
Vindmølle | power=generator ![]() |
generator:source=wind Påkrævet tag! generator:output:electricity=effekt F.eks. 3.2 MW |
Hvis en højspændingsledning består af forskellige typer systemer, kan det være nødvendigt at kombinere værdier. Eksempel: En kombination af et 400 kV system med duplex faseledere og to 150 kV systemer, hver med simplex faseledere kan tagges som:
power=line voltage=400000;150000 cables=3;6 wires=double;single.
Forsyning af transportmidler
Elforsyningen af skinnebåren trafik, herunder sporvogne, tog, metro og letbane har været eksisterende siden slutning af 1800-tallet.
Infrastruktur til dedikeret elforsyning af biler begyndte at vokse frem i 2010-erne.
Senest har vi set anlæg til forsyning af skibe.